Atsisveikinimo žodį sekmadienį mirusiai buvusiai pirmai Lietuvos poniai Almai Adamkienei tardamas prezidentas Gitanas Nausėda nesulaikė ašarų.
„Turėdamas neįkainojamą galimybę bendrauti su ponia Alma, bėgant metams pastebėjau, kad ji labai priminė mano paties mamą. Tokia traputė, lengva, bet savo dvasia nepaprastai stipri. Gebanti išklausyti, atjausti, parodyti dėmesį. Nepakanti neteisybei, pasiryžusi ne žodžiais, o darbais sklaidyti tamsą, įveikti visas pasitaikančias kliūtis. Tuo pat metu – tokia kukli, atrodytų, pasirengusi ištirpti, kad tik neapsunkintų kitų“, – šv. Mišiose Almai Adamkienei atminti su ašaromis akyse kalbėjo G. Nausėda.
„Apdovanota ilgu, gražiu ir turiningu gyvenimu, ponia Alma Adamkienė jį visą sėmė, kad galėtų dosniai aukoti kitiems. Pirmiausia – savo sutuoktiniui, kurį su begaline meile ir ištikimybe palaikė ir rėmė ilgus viešosios veiklos metus, su kuriuo dalinosi visais rūpesčiais ir vargais. Daugeliui mūsų sunku būtų net įsivaizduoti gražesnį santuokinės dermės pavyzdį nei tas, kurį savo šeimoje įkūnijo Alma ir Valdas Adamkai“, – Vilniaus arkikatedroje atsisveikinimo kalbą skaitė G. Nausėda.
Jo teigimu, ponia Alma Lietuvą nušvietė kitų, laike ir erdvėje nutolusių, pasaulių šviesa.
„Visuomenei, tamsios okupacijos metais netekusiai dvasios elito ir daugelio moralinių orientyrų, ji dovanojo ne tik vakarietišką laisvės ir žmogiškojo orumo pavyzdį, bet ir išsaugotą gyvą tarpukario Lietuvos atminimą. Dovanojo prigimtinę eleganciją ir autentišką pagarbą kiekvienam žmogui, kurių taip stokojo amžių sandūros Lietuva“, – A. Adamkienės indėlį Lietuvos visuomenei pažymėjo G. Nausėda.
„Dar ilgai atminsime ponios Almos pastangas kurti naują – teisingesnę, gražesnę ir tauresnę – tikrovę. Atminsime jos vaidmenį Lietuvoje diegiant labdarystės tradicijas, nuoširdžiai rūpinantis beglobių ir apleistų vaikų ateitimi“, – teigė prezidentas.
![](https://kaunozinios.lt/wp-content/uploads/2023/05/Atsisveikinimas-su-Alma-Adamkiene.-ELTA.jpg)
Antradienį atsisveikinama su po sunkios ligos išėjusia buvusia Lietuvos pirmąja ponia Alma Adamkiene.
Šv. Mišios už buvusią Lietuvos pirmąją ponią aukojamos Vilniaus Arkikatedros bazilikoje.
Laidotuvės numatomos 16.00 val. Kaune, Petrašiūnų kapinėse.
Sekmadienį, pasklidus žiniai apie A. Adamkienės mirtį, jos indėlį Lietuvos visuomenei prisiminė ir užuojautas dėl netekties vyrui Valdui Adamkui išreiškė prezidentas Gitanas Nausėda, Seimo pirmininkė Viktorija Čmilytė-Nielsen, premjerė Ingrida Šimonytė, užsienio reikalų ministras Gabrielius Landsbergis, kadenciją baigusi valstybės vadovė Dalia Grybauskaitė bei profesorius Vytautas Landsbergis, ilgametė parlamentarė ir buvusi Seimo pirmininkė Irena Degutienė bei pirmoji šalies ponia Diana Nausėdienė ir kiti.
A. Adamkienę pažinoję ir su Adamkų šeima ilgus metus bendravę bičiuliai pabrėžė, kad Alma paliko „labai šviesaus, gražaus, kilnaus ir sykiu paprasto gyvenimo pavyzdį“. Pasak jų, ji skleidė šilumą ir nuoširdumą, nuolatos rūpinosi kitais ir demonstravo išskirtinį gebėjimą vienodai bendrauti tiek su karaliais, tiek su kaimo vaikais.
ELTA primena, kad po sunkios ligos, eidama 97-uosius metus, sekmadienį mirė buvusi Lietuvos pirmoji ponia A. Adamkienė.
Pirmajai poniai A. Adamkienei medikų pagalbos prireikė balandžio pabaigoje. Pirmiausia A. Adamkienė buvo atvežta į Vilniaus Santaros klinikas. Atlikus reikalingus tyrimus, pirmajai poniai buvo diagnozuotas galvos smegenų kraujotakos sutrikimas. Vėliau patikslinta, kad klinikų medikai sėkmingai atliko intervencinę procedūrą ir atkūrė kraujotaką.
A. Adamkienės būklė po operacijos dar kelias savaites išliko sunki, ji liko Santaros klinikose tolimesniam gydymui ir priežiūrai.
![](https://kaunozinios.lt/wp-content/uploads/2023/05/Atsisveikinimas-su-Alma-Adamkiene.-ELTA-2.jpg)
Alma Adamkienė gimė 1927 m. vasario 10 d. Šiauliuose, Lietuvos kariuomenės kūrėjo-savanorio Stasio Nutauto ir Onos Soblytės-Nutautienės šeimoje. Almos Adamkienės tėvas Stasys Nutautas, savanoriu įstojęs į besikuriančią Lietuvos kariuomenę, dalyvavęs kovose su bolševikais, buvęs sužeistas, už parodytą narsą gavęs viršilos laipsnį, vėliau vadovavo Vakarų Lietuvoje veikusiems prekybos namams. 1944 m. artinantis antrajai sovietų okupacijai Alma Nutautaitė su tėvais ir seserimi Danute traukėsi į Švediją, tačiau nacių okupantų visa šeima buvo sulaikyta, motina su dukterimis pateko į Rygos kalėjimą, vėliau – į darbo stovyklą Vokietijoje.
Pasibaigus karui Alma Nutautaitė įstojo į Vokietijoje, Eichštete įsteigtą lietuvišką gimnaziją, kur susipažino su savo būsimu vyru Valdu Adamkumi. Alma ir Valdas Adamkai susituokė 1951 m. JAV, Čikagoje.
Nuo 1962 m. Alma Adamkienė net dvidešimt penkerius metus vadovavo Tabor Farmos vasarvietei, kuri tapo svarbiu lietuvybės centru JAV. Čia daug metų vyko lietuvių išeivių organizacijos „Santara-Šviesa“ suvažiavimai.
Ir 1997 m., ir 2004 m. vyrui apsisprendus kandidatuoti Prezidento rinkimuose, Alma Adamkienė aktyviai jungėsi į V. Adamkaus komandą, o po pergalės rinkimuose ištikimai padėjo jam eiti valstybės vadovo pareigas. Savo žmogiškumu ir nuoširdumu pirmoji ponia Alma Adamkienė pelnė visos tautos simpatiją ir meilę.
15 metų pirmoji Lietuvos ponia Alma Adamkienė vadovavo Almos Adamkienės labdaros ir paramos fondui, suteikusiam milijoninės vertės paramos daugybei Lietuvos kaimo mokyklų, vaikų ligoninėms ir vaikų globos namams.
Viktorija Smirnovaitė (ELTA)